Aluevaltuutettujen luovuttama kansalaisadressi: palveluita tarvitaan jokaisessa kunnassa

Etelä-Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuutetut luovuttivat joulukuussa hyvinvointialuejohtaja Sally Leskiselle adressin erityisesti haja-asutusseutujen palveluiden säilyttämisen puolesta. Adressissa esitetään, että jokaisessa maakunnan kunnassa pitää olla kiinteä soteasema, josta ihmiset saavat vähintään lääkäri- ja hammaslääkäripalveluita. Adressiin kirjoitettiin melkein 5 000 nimeä.

– Adressi ei ole moite vaan tuen osoitus. ”Älä hylkää, pidä meistä huolta ja pidät meidän puolta”, muistutti aluevaltuutettu Vesa Örnmark.

Hyvinvointialuejohtaja Leskinen kiitti lämpimästi adressin luovuttaneita valtuutettuja ja kertoi pitävänsä asiaa hyvin tärkeänä.

– Ajattelen myös, että meidän pitää näissä vaikeissa päätöksissä pitää huolta hyvinvointivaltion ja demokratian perusperiaatteista. Lupaan tehdä kaikkeni sen eteen, että jokaisella eteläkarjalaisella on tarvittavia palveluita jatkossakin, vastasi Leskinen.

Hän toi esiin olevansa täysin samaa mieltä, että erityisesti vaikeassa tilanteessa tai haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten puolta on pidettävä.

– Olen vastaanottanut adressin, jossa lähes 5 000 ihmistä ovat tuoneet ilmi äänensä sen osalta, että sote- ja pelastuspalveluita pitää jatkossa olla kaikissa kunnissa myös lähipalveluina ja huolehtia myös haja-asutusseudun asukkaista. Etelä-Karjalan hyvinvointialuejohtajana lupaan tietenkin, että yhdenvertaisuus ja palveluiden säilyttäminen kantokykymme mukaan on keskiössä. Myös maaseudulla ja kaikissa meidän kunnissa tulee olla palveluita saatavilla jatkossakin, tiivisti Leskinen adressinluovutustilaisuudessa. Hän myös kiitti kaikkia allekirjoittaneita mielipiteensä julkituonnista ja ilmoitti vievänsä adressin johtoryhmään käsiteltäväksi.

– Jokainen kannanotto on tärkeä, tähdensi Leskinen lopuksi.

Hyvinvointialueiden aluevaltuutetut ja virkamiesvalmistelijat ovat vaikeiden päätösten edessä, jotta palveluiden vaikuttavuus saadaan kohtaamaan valtion antaman rahoituksen kanssa.

Hyvinvointialue ja osallisuus

Hyvinvointialueen asukkailla ja palvelujen käyttäjillä on oikeus osallistua ja vaikuttaa hyvinvointialueen toimintaan. Esimerkiksi asiakkailla on mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa omaan palveluun sekä palveluiden suunnitteluun, kehittämiseen, toteutukseen ja arviointiin. Kun asiakkaat ja asukkaat osallistuvat palveluiden kehittämiseen, saadaan laadukkaampia ja asiakkaiden tarpeita paremmin vastaavia palveluja.

Aluevaltuuston on pidettävä huolta monipuolisista ja vaikuttavista osallistumisen ja vaikuttamisen mahdollisuuksista ja menetelmistä. Osallistumista ja vaikuttamista voidaan hyvinvointialuelain mukaisesti edistää esimerkiksi

Erilaisten keskustelu- ja kuulemistilaisuuksien kautta. Lue lisää joulukuun uutiskirjeestä.

Selvittämällä asukkaiden ja hyvinvointialueella asuvien palvelujen käyttäjien mielipiteitä ennen päätöksentekoa sekä suunnittelemalla ja kehittämällä palveluja yhdessä palvelujen käyttäjien kanssa. Käytämme työkaluina esimerkiksi Polis- ja Innoduel-kyselyitä, sekä ja otakantaa.fi -palvelua.

Osallistu ja kehitä kanssamme: https://www.ekhva.fi/osallistu-ja-kehita-kanssamme/

Osallistu ja vaikuta: https://www.ekhva.fi/hyvinvointialue/tietoa-meista/sina-voit-vaikuttaa-hyvinvointialueen-asioihin-hyvinvointi-kuuluu-jokaiselle/

Hyvinvointialueen toimintaan osallistuminen ja vaikuttamismahdollisuudet

Hyvinvointialueuudistus on myös suomalaisen demokratian uudistus. Asukkaiden, asiakkaiden, henkilöstön ja eri toimijoiden osallisuus on yksi keskeinen periaate hyvinvointialueen toiminnassa ja vaikuttamismahdollisuuksissa.

1. Aluevaalit+

Lue lisää aluevaaleista kertovalta verkkosivultamme.

2. Osallisuus- ja demokratiajohtokunta+

Aluevaltuuston toimikaudeksi valitun osallisuus- ja demokratiajohtokunnan yleisenä tehtävänä on valmistella ja toimeenpanna ne asukasosallistamista ja muuta osallistamistoimintaa samoin kuin päätöksenteon valmisteluprosesseja koskevat asiat, jotka hallitus on määrännyt sen valmisteltaviksi ja toimeenpantaviksi.

Johtokunta esimerkiksi vastaa hyvinvointialueen asukkaiden, kuntien, yhteisöjen ja muiden toimijoiden sekä erilaisten yhteistyöverkostojen osallistamiseen liittyvien toimintamallien kehittämisestä.

Se myös seuraa hyvinvointialueen päätöksenteon valmisteluun liittyvää osallistamisen, kuulemisten ja vaikutusten arvioinnin toteutumista, raportoi siitä aluehallitukselle sekä tekee kehittämisehdotuksia aluehallitukselle näitä koskevien toimintamallien kehittämiseksi.

Johtokunta lisäksi vastaa osaltaan asiakas- ja asukaspalauteprosessien ja -toimintojen kehittämisen seuraamisesta ja ohjaamisesta tarkoituksenaan tukea asiakaslähtöisyyden ja osallistamisen edistämistä hyvinvointialueen toiminnoissa sekä seuraa hyvinvoinnin, terveyden ja turvallisuuden edistämisen toteutumista alueella yhteistyössä alueen kuntien kanssa antaen tarvittaessa lausuntoja tai esityksiä aluehallitukselle edellä mainittujen toimintojen kehittämiseksi.

Lue lisää osallisuus- ja demokratiajohtokunnasta verkkosivuiltamme.

3. Vaikuttamistoimielimet+

Hyvinvointialueella on kolme erilaista vaikuttamistoimielintä, joiden kautta hyvinvointialueen asukkaat ja palvelujen käyttäjät voivat osallistua ja vaikuttaa hyvinvointialueen toimintaan.

nuorten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien varmistamiseksi hyvinvointialueen nuorisovaltuusto tai vastaava nuorten vaikuttajaryhmä,

ikääntyneen väestön osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien turvaamiseksi hyvinvointialueen vanhusneuvosto sekä

vammaisten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien varmistamiseksi hyvinvointialueen vammaisneuvosto.

Vaikuttamistoimielimillä on mahdollisuus vaikuttaa hyvinvointialueen toiminnan suunnitteluun, valmisteluun, toteuttamiseen ja seurantaan asioissa, joilla on merkitystä lasten ja nuorten, ikääntyneen väestön tai vammaisten henkilöiden ja heidän tarvitsemiensa palveluiden kannalta, ja vaikuttamistoimielimet tulee ottaa mukaan osallistumisen ja kuulemisen kehittämiseen hyvinvointialueella: ne ovat lakisääteisiä, mutta niillä ei ole päätösvaltaa.

Lue lisää nuorisovaltuustosta sekä vanhus- ja vammaisneuvostoista verkkosivuiltamme.

4. Muut toimielimet+

Aluevaltuuston ja aluehallituksen lisäksi hyvinvointialueen toimielimiä ovat yksilöasioiden jaosto, henkilöstöjaosto, osallisuus- ja demokratiajohtokunta, tarkastuslautakunta, turvallisuuslautakunta ja aluevaalilautakunta.

Lue lisää muista hyvinvointialueen toimielimistä verkkosivuiltamme.

5. Osallistu ja kehitä kanssamme+

Voit osallistua myös esimerkiksi jättämällä palautetta tai toimimalla vapaaehtoisena tai kokemusasiantuntijana. Teemme myös järjestöyhteistyötä ja osallisuutta edistetään esimerkiksi järjestöjen ja yhdistysten kumppanuuskahveilla.

Tarjoamme tukea myös digitaalisten palveluiden käyttöön. Digituella tarkoitetaan verkkoasioinnin ja älylaitteiden käytön neuvontaa ja ohjausta. Sen tarkoituksena on auttaa itsenäiseen ja turvalliseen laitteiden käyttöön ja sähköiseen asiointiin.

Lue lisää verkkosivuiltamme: Osallistu ja kehitä kanssamme.

Lisätietoja medialle:

Sally Leskinen, hyvinvointialuejohtaja, puh. 0400 497 418, sally.leskinen@ekhva.fi